Lærerens+metodiske+overvejelser+inden+videoprojekt

// Herunder følger en række anbefalinger til overvejelser af metodisk karakter læreren skal gøre sig i forbindelse med inddragelse af videoobservation i undervisningen på læreruddannelsen. //

toc

//1. Ikke en 1:1 gengivelse//
Sørg for at de studerende er bevidste om, at videoobservation ikke er en 1:1 gengivelse af virkeligheden. Lige som al anden empiri er videoobservationer udvalgte eksempler og perspektiver. Kameraet fanger kun det, som linsen er rettet mod, og lyden fanger ligeledes kun dele af den kommunikation, som finder sted. Hvis man lader kameraet rulle uden at gøre sig overvejelser over, hvad det er, man gerne vil undersøge, risikerer man efterfølgende at stå med et uhåndgribeligt materiale, som bliver umuligt at analysere inden for en realistisk tidsramme. Dvs. at gode og brugbare videooptagelser forudsætter omhyggelige overvejelser over, hvad det er, man vil undersøge, og hvordan man forventer at efterbehandle materialet. //Kriterier// Det betyder, at der skal opstilles kriterier for, hvad det er, som er væsentligt at se efter i klassen. Eksempler på kriterier kunne være: - lærerens tiltag for at skabe struktur i undervisningen og elevernes reaktion på disse - forskellige former for dialog og kommunikation i klassen - lærerens autoritet og regler og normer i klassen - elevernes strategier i forhold til åbne og lukkede opgaver - elevernes motivation i forhold til undervisningens indhold - forskellige former for anerkendelse og relationerne i klassen - osv….. Kriterier kan opstå af den enkelte studerendes nysgerrighed og problematisering af praksis, men det kan naturligvis være svært for den studerende, at formulere kriterierne så de forholder sig til elementære problemstillinger inden for det didaktiske felt. Sagt på en anden måde, kan det være svært for de studerende på egen hånd at finde frem til kriterier, der både skærper deres blik for praksis, og samtidigt kan kobles til relevant viden og teori inden for det didaktiske og pædagogiske felt. Derfor kan det være relevant som underviser at komme med forslag til kriterier eller foreslå centrale begreber, som kan indgå i formuleringen af kriterierne.

//2. Teori og observationer//
Som antydet ovenfor, kan observationer med afsæt f.eks. i ovenstående kriterier alene kan give stof til eftertanke, men bør kvalificeres af relevant teori, som udfolder nogle af de nøglebegreber, som man finder i kriterierne. Det kunne være: ’Struktur i undervisningen’, ’dialog’, ’kommunikation’, ’autoritet’, ’åbne og lukkede opgaver’, ’motivation’, ’anerkendelse’ osv. Denne fordybelse i nøglebegreber og den viden og teori, som beskriver disse begreber, kan dels ske før optagelserne for på den måde at sikre at kameraet rettes i den rigtige retning og dermed sikre et relevant empirisk materiale, og dels ske inden eller i forbindelse med, at man kigger sit videomateriale igennem. Operationaliseringen af den viden og den teori som ligger til grund for disse begreber er et centralt arbejde for de studerende, dels for at få en bedre forståelse af det teoretiske perspektiv og dels for bedre at kunne få øje på og forstå, hvad der er på spil i klasseværelset. Det er vores anbefaling, at man lader de studerende tage afsæt i de valgte kriterier og formulere konkrete former for adfærd, interaktion eller kommunikative handlinger i klassen, som de kan observere efter. Dels er der en vigtig læreproces i arbejdet med at formulere disse tegn/markører, og dels repræsenterer denne operationalisering af teorien, i tegn og markører de studerende kan få øje på, en meget illustrativ kobling af teori og praksis. På den måde bliver arbejdet med videooptagelser eksemplarisk for sammenhængen mellem teori, empiri og analyse.

//3. Den normativt/handleorienterede tilgang og det analytiske/objektive blik?//
Vær opmærksom på, at der er forskel på den normativt/handleanvisende tilgang, som er rettet mod en umiddelbar forbedring af praksis, og det analytisk/objektive blik som er rettet på en dybere og mere nuanceret forståelse af praksis. Begge tilgange har relevans i læreruddannelsen. Studerende, som gør deres egen praksis til genstand for deres observationer, vil ofte være optaget af den normativt/handleanvisende tilgang. De vil være optaget af at evaluere, hvordan deres intentioner inden det observerede forløb foldes ud i den konkrete kontekst, og have fokus på deres egen rolle og indsats. Det er vigtigt at være opmærksom på, at de studerendes erfaringer og oplevelse af at lykkedes eller ikke lykkedes kommer til at stå centralt i denne proces, og teori for de studerende først og fremmest giver mening i et handleanvisende perspektiv. I tilfælde hvor de studerende får lejlighed til at studere andres praksis, og får mulighed for at holde en vis distance til de observerede aktører, kan de i højere grad gøre koblingen mellem deres observerede erfaringer og den generelle viden inden for feltet til genstand for deres refleksioner. Denne form for observation åbner i højere grad for et rum, hvor det observerede ikke udelukkende betragtes i forhold til forskellen lykkedes/lykkedes ikke, men gøres til genstand for overvejelser over, hvordan koblingen mellem empiri og teori åbner for nye forståelser af praksis i et generelt perspektiv, og hvor vurderinger og perspektiveringer har en mere diskuterende karakter i forhold til den inddragede viden og teori.

//4. Hvad skal de se efter - observationer af adfærd, intentioner eller oplevelser?//
Det er vigtigt, at de studerende i forbindelse med deres observation overvejer, i hvilket omfang de udnytter deres egen forforståelse af situationen og umiddelbare fortolkningderes i forbindelse med deres valg af hændelser til den videre analyse hænger, eller om de tilstræber en form for objektivitet eller distance. Hvis de studerende f.eks. vælger at observere adfærd som har et rent fysisk udtryk, og udskyder deres umiddelbare tolkning af situationen, kan det eksemplificere forskerens forsøg på at skabe en distance til sit genstandsfelt. Det kan altså åbne for en forståelse af forskellen mellem på den ene side at gøre sig løbende intuitive erfaringer og på den anden side systematisk udfordrer sin forståelse af et felt ved hele tiden at søge uden for sin forforståelse. En forenkling af observationen, hvor de studerende udelukkende observere på adfærd, kan dog gøre det svært analytisk at forholde sig til den kompleksitet det didaktiske og pædagogiske felt rummer. Netop forforståelsen kan jo være med til at kvalificere de valg man træffer i forhold til udvælgelsen af hændelser og begivenheder, som man tilskriver betydning. Vi anbefaler, at man arbejder med forskellige variationer over nedenstående model. Hvor udformningen af modellen blandt andet afhænger af de studerendes evne til at reflektere videnskabsteoretisk og reflektere over deres egen rolle i observationen. - lærerens tiltag for at skabe struktur i undervisningen og elevernes reaktion på disse || - hvordan kommunikere læreren sine forventninger til strukturen i undervisningen? - hvordan reagerer eleverne på kommunikation/forventninger? - hvordan strukturerer eleverne deres arbejde? ||
 * Kriterier for observationen:
 * Tegn der skal observeres efter:
 * Tid || Beskrivelse || Kommentar ||

Det er klart at observationsskemaer kan udformes på et uendeligt antal forskellige måder, men det er vores erfaring, at de studerende skal støttes aktivt i deres valg af skemaer og deres arbejde med at skabe struktur og systematik i deres observationer.

//5. Deling af viden mellem de studerende og underviseren//
Ambitionen med at opsamle de studerende erfaringer fra praksis ved hjælp af video er todelt. Dels så er det målet at kvalificere de studerendes arbejde med deres empiri. Ved at fastholde deres empiri i videomediet gives de tid til at arbejde systematisk med deres observationer. Dels så er det også målet, at praksis kan gøres til genstand for fælles refleksioner på holdet. Det er vigtigt, at de studerende i forbindelse med respons på andre gruppers optagelser skal have støtte i form af opmærksomhedspunkter og fremgangsmåde for evaluering og feedback. Det er vigtigt, at det står klart for de studerende, om der er tale om feedback i form af "gode råd", eller om der feedback i form af input til opmærksomhedspunkter gruppen kan arbejde videre med. Det studerende sætter stor pris på, at arbejde med deres optagelser sammen med underviseren. Det er vigtigt, at de studerende inden de ser optagelserne sammen med underviseren, har været igennem en redigeringsproces, hvor de har udvalgt klip, som i deres øjne rummer et potentiale. Dels er der kun en begrænset mængde tid for underviseren til at se klippene igennem sammen med de studerende, og dels er det også en vigtig proces for de studerende at skærpe deres blik allerede inden de ser optagelserne med underviseren.

//6. Opsummering//

 * 1) Det er væsentligt, at de studerende tidligt i processen får en forståelse af, hvad videomediet kan, og hvad det ikke kan. At det f.eks. ikke er en 1:1 gengivelse af virkeligheden
 * 2) Det er vigtigt, at de studerende overvejer kriterier for væsentlighed inden den starter deres optagelser. Det vil ofte forudsætte, at de har opnået en viden inden for et didaktisk eller pædagogisk felt, som så kan danne afsæt for deres formulering af kriterier. Alternativt kan underviseren formulere kriterierne. Det må løbende overvejes, hvordan formuleringen af kriterier kan skabe grobund for, at den efterfølgende analyse kvalificeres af relevant viden og teori fra det pædagogiske og didaktiske felt.
 * 3) Underviseren må overveje, om det er de studerendes forståelse af deres egen praksis, som er i centrum, eller om det er en empirisk/analytisk udvidelse af de studerendes generelle forståelse af det pædagogiske og didaktiske felt, som er i centrum. Der er naturligvis sammenhæng mellem de to ender i dette kontinuum, men det kan være svært at have begge elementer i fokus på samme tid.
 * 4) Når det vælges, hvilke tegn det er væsentligt at have fokus på i observationen, gøres det naturligvis med afsæt i de valgte kriterier. De studerende skal forstå, hvordan kvaliteten af indsamling af empiri og efterfølgende analyse er afhængig af velvalgte tegn, og de skal have et reflekteret forhold til den betydning deres forforståelse spillere, og den betydning et mere eller mindre distanceret forhold det observerede har.
 * 5) Når videooptagelserne bruges som medie for at samle og dele erfaringer fra praksis, er det vigtigt at overveje, hvilke former for feedback, der kan kvalificere disse erfaringer. I hvilket omfang kan de medstuderende kvalificere erfaringerne, og hvordan kan underviseren bedst muligt kvalificere erfaringerne?